E L A 0K4-
e s 1L J
Naljapeval, 27. juun 1985 Thursday, June 27,1985
mmm IGAL TEBIF&BVAIL JA NUAFiUVAL
lilBd70ceii6
iiendrkide toitud pevalehe Tlie Baltimore; ^ im i^^ ^ s^oome'pritoluga Moskva; korrespondent Antero Pietil on hiljaaegu klastanud Leedu peliina Vilniust, Aja- .eht avaldas MjutiPietilasMestartiMijM
Korrespndent; alustab oma idr- jutist kohstateeringuga, et 45 aas- tat .prast Leedu annekteerimist R Liidu poolt on vimud seal iida ritamas katoliku kiriku mju ta- sallitamist. Pietila nimetab kolme raadiotomi olemasolu jeedu pea- linna keskel, mida kasutatakse v- iisraadio saadete segamiseks.
Vaatamata asjaolule, et kommu- nistlik rezhiim on muutnud Leedu kaitsephaJcu Casiniir'i kiriku ate- ismi muuseumiks ja lpetanud ju- malateenistuste pidamise niitmes- kmnes teises phakojas on usuli- ne tegevus elavam Leedus kui kus- kil mujal N . Liidus. '
Klastades kskik^ miUist^ VSI- niuse heteistkmnest vga hsti
; korrashoitud katoliku kirikust mne? phapeval on vimalik laha Kolme vi nelja missatee- mistustlekpormatudosavtjas- Ikonnaga. \
,jKui usk peaks kaduma, siis on . see pikaajaline' protsess," mnab EdxardasJuozenas, kes on seUe va- litsusorgani juhataja asetitjalcs, mis kontrollib usulist tegevust Lee- dus. Kuid Leedu katoliku kirik on juba praegugi pidamas vitlusi edasipsimiseks.Nagu teisedki usu- tunnistused N.'Liidus kehtivad ka- toliku kiriku puhul seadused, mis keelavad usupetuse an(}mist las- tele, rahalise toetuse Ikorjamist ja usulise kirjanduse vaba avaldamist. Vilniuse peaditseesi apostooliline administraator ja piiskop Julijonas Steponavicius on sundpagendatud juba 1962. aastast saadik hte vi- kelinna Leedu-^Lti piiri rde, ku- na ta keeldus allumast kommunist- like vimude kskudele. le poole Leedu 691-st preestrist on le 60-e aasta vanad ja peaaegu neljandik
63Q-st kogudusest tegutseb ilma sa- mas elava preestrita.
Kaunase Teoloogilise Seminari poolt ordineeritud preestrite arv on tagasihoidlikult tusmas, kuid t- navuse lpetajate klassi suurus, mis oli: arvukaim viimaste aastate jook- sul, oli siiski ainult 19, milline arv on liiga 7 madal asendamaks isegi ainult surma lbi lahkuvaid preest- reid. ,jAeg ei tta meie kasuks," tles kurvalt keegi vananev prees- ter. .
. Krti tluse kohadelt Me- neh seminaristide madal arv (praegu on neid 98) kommunist- like vimude kontrollist semuia> ri vastuvtmise le..
Vastuabmuna annab.. prandaalu- ne ebaametlik seminar korrespon- dentsi teel petust tulevastele preestritele. Salaja juba 13 aastat ilmunud Leedu Katoliku Kiriku Kroonika informatsiooni kohaselt on sellel teel vljapetatud ka nunne.
Eelpol nimetatud rezhiimi funkt- sionr Juozenas ei eita nende kor- respondentskursuste j nunnade olemasolu, kirjutab Pietila. Kuid Juozenas tleb, et vimud ei tun- nista neid ja lisab, et mned neist isikutest on arreteeritud riigivasta- se agitatsiooni eest, koos-mnede ametlikult tunnistatud preestritega. Juozenas sdistab, et teatud ringkonnad hendriikides ja L- ne-Saksamaal" ssitavad les polii- tiliselt motiveeritud usulist agitat- siooni Leedus. Juozenas vidab, et Vatikan oli mdunud septembris hinenud sellise lesssitamisega siis kui avaldati katoliku kiriku ametlik kriitiline seisukoht nn. va- bastusteoloogia" . ksimuses. Ma
elasin aastaid Roomas, aga ma ei mrganud kunagilsarnast antikom- Kinismi elementi kui praegu," t- les Juozenas, kes ttas Itaalias nukogude televisiooni kaamera operaatorina.
Korerspondent. Pietila kirjutab, et Balti riikide annekteerimisest saadik aastal 1940 N . Liidu;poolt on Vatikani suhted Leeduga olnud komplitseeritud. .
Vatikani a N. Liidu vahel ei ekSsisteeii diplomaatilisi suhteid. ,Pi:avda".. 'peatoimetaja.. Viktor
Afanasjev, k^es seisvat N . Liidu rii- gijuhi Mihha Gorbatshovi lhe- dal, on hiljaaegu kritiseerinud paavst Johannes Paulus II poliiti- kat. Leedus on vimud piiranud Poolasse reisimise vimalusi, vaata- mata asjaolule, et paljudel Leedu elanikel on seal sugulasi, kartes nhtavasti Leedu katoliku ku*iku nakatamist Poolas esineva aktivis- mi polt, kirjutab Pietila.
lhendrkides ja Kanadas elune- vad leedulased on suurearvuliselt kiilastamas Leedut, nende seas ise- gi Leedus sndinud preestrid. Vii- mastele antakse siiski viisad, olgu- gi, et nende kohaletulek ei ole sel- gelt vimudele meeltmda.
Meed klalised on liigutatud sel- lest, mida nad nevad Leedu kn^
roronto Eesti Segakoori viimasel, hooaega lpetaval lauluharjutusel ldi koori lipu- vardasse ESTO-84 laulupeo mlestusnael. Pildil vasakult Koidu Konze, koori esimees Alfred Kelder, Georg Teras ja Nelly Hubel. Foto: Vaba Eestlane
Liit keeldus koostst ificsailetiicfl'
Ameerika ajalehe korespondent kirjutab, et mnikord on preestrid nende klalistega rohkem avameel- semad kui vlisajakirj anikega. Pie- tila poolt tehtud intervjuutaotlused prkusid niteks lhisnalise keel- dumise vastu. Vaadake kirikusse sisse ja lugege sealolevaid inimesi. See on, mis on juhtumas," tles he Vilniuse kiriku preester The Baltimore Sun'i" Moskva korres- pondent Antero Pietale. ,
Eesti dukonsyl
nud 7v septembril 1920. Vttis osa ERNA-grupi tegevusest. Asus 1951.
Lppdilaratsioonib 1^ Ettepanek alatiseks inimiguste ko^ m
>Vi^ASHiNGTON N. Liit EKN lfformatsloon ~ Kolmapeval, 19. juunil to!? mas kindlalt tagasi ^president Qttawas Kanada vlisministeeriumi korraldusel in- Reagani ....pakkumise ...koostks - . M \ \ . ~ w o * . * psteaktsioonide harjutamiseks ja lormatsioonikoosolek, kus anti levaade sja toimunud arendamiseks maailmaruumis, kus inimiguste konverentsist. Koosoleku juhatajaks oli Ka- austronaudid k opereeriksid ja k- . , . . , , . . . . lastaksid ksteise maaUmamumi ^^^^^ ^^^^ esunees Harry sidukeid. USA Aeronatise ja Jay. Koosolekust vtsid os Kauda poltikud, vlismi-' Ma^imaruumi Administrat^oonr^^^ ja Kanada delegatsiooui liikmed. ametniku James Begg'i andmeil , . . , _ , . ^ , * M * * ^ V W O peavad ameeriklased taolisi harju- ^^ ^S^^ ^^ KuadaS tusi vajalikuks, eriti kui tulevikus abiesimees W^^ ^ Ottawa Eesti Seltsi esinain on mlemil rgil psivad installat- sioomdmaailnSi^mis,miUelVi- ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ : ^ . vat tekkida ka hdaolukordi tehni- Peamiselt arutati phjusi miks rentsi kiku, kus lneriigid rhu-^ liste rikete tttu. konverents ei judnud kokkulep- tasid philiste . inimiguste rikku-
pele lppdeklaratsiooni snastuses. Mst, kuna ida-^^^ Vlisministeeriumi esindajad;ja ka gused rahule, tle ja relvade v- kohaloleyate rahvusgruppide esin- hendamisele on thtsamad kui dajad nustusid, et oli parehi niiK inimigused. . . te kokkuleppele juda, kui aktsep- Harry Jay tles ka, et N , Liit teerida niitte-midagi tlevat dk- oli konverentsi ajal sdistanud pt- menti. koosolekul selgitati konye- seselt Kanada delegatsiooni, et
< ' .. ' nende andmed Ida-Euroopa poliit- vangide ja vangistatud vabadus-
. vitlejate kohta n ' fabritseeritud. Selle sdistuse tagajrjel korralda- ti Kanada ja N , Liidu delegatkoo ni vahel erakorralised koosolekud.
Beirut (Reuter -AP) Teatavasti hivasid mdu- Huvitav on, et nende erakoosolek pevadel shiite muhameedlased TWA rdsflennuM ja ''"^ ""^ "^ ^
enese kes 40 ameerika pantvmigi, kelle eest nad nuavad 766: shiite .muhameedlase vabastamist vangilaagreisto
fsini i i i i i i i i i i i i i i i i i ini i i is i i i i i i i i i i i i i i i i i i i i ini i i i i i i i i i i i i i i is i
.Mi EiSTLNr on valve! eeisdaskoiina
ldbiiTide eest! l i i i i l i i i l l l i i i i i i l l l i i l l l l i i i l i l l l i l l l i l l l l l l l l l l i l l i l l i i l l i l l l i l l l lSI l
kus sai 1954. aastal t-
gatsiooni esimees Heikki Talvitie. Erakoo l^ekutel Kanadai delegat- sioon kinnitas, et andmed pole mitte fabritseeritud ja tenduseks anti le Kanada Parliamentary Gommitee on Human Rights M EiastemEiirope esildis,
juurde Los Angeleses. 1960-st aastast, kui ei ol- nud tal veel ametlikku konsuli staatust ta kandis
. Iisrael vabastas 24. juunil 31 : gusel valmis sojalistelks vangi, ent muhameedlaste juht sioonideks. Nabih Bern tles televisiooni-in-. gerri esitas oma uue tingimuse sa- ^'''.T'''^ tervmus, et Ameerika pantvangide ^al ajal, kui president Reagan ^^ ^^ ^^ ^^ ^
nime. 6. veebr. 1970 an- dis USA vlisministeerium talle ametliku aasekon^ suli staatuse. Peale Oldsi surma 7. juunil 1976 sai
vabastamine ei tule kne alla enne katkestas oma puhkuse Ka l i fonaS , ' ^^^ ' ^^ km Iisrael saadab tagasi kik 766 et phenduda tie thelepanuga '^ ^^ ^^ ^^ , . shiite muhameedlast- . / pantvangide probleemi lahendami- ..^ ^^ "IfP,^ ^^ ^^ toimus ka- teine ' Hiljem ta lisas veel uue tingi- sele. ^ sndmus. Parlaniendi refor- muse. nudes et USA sjalaevad ^. ^ ^ V^^f^T^ Jame^Mo. lahkuksid Lbanoni vetest vabastatud shiitest. polnud Grath, kelle lesandeks on Kana-
teadlik pantvangide juhtumist eg da parlamendissteenii juures uute Berri vitis, et seitse USA-sja- lennuki hivamisest ja vabastamine muudatuste lbivihnine, tegi amet- laeva on 40-ne Idlomeetri kau- tuli neile tieliku llatusena.
nud sellel kohal mitmesia- guseid lesandeid lne- ranniku eestlaste keskel.
: Teda jM leinama abi- Toronto Jakobi koguduse leerilapsed prast nnistamist. Esireas vasakult lle Trass, Toomas Hbe, Kadri Nm- I ja ttar Eve-Merike mik, tagareas piiskop K. Raudsepp ja p. T. Nmmik,
iiiiiiiiiiiniiiiiiiiiniiiHiiiiiniriiniiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiniiiiBiiitiiiiiiiii^
esmaspevr 1. iuuii an Kanadas leriiklik I siis an Vaba Eestlase" toimetus, talitus
trkikoda sel peval suletud. Pha tttu eeloleval ndalal uks Vaba Eestlane",
netfapevag 4o|uuli kuupeva.
Vfea iesWerse" toi 5^ef s ja fo/ftiis ilillilDl
liku ettepaneku parlamendile moo- dustada permanentne^ inimiguste komitee parlamendi juurde. Vlja-^ vaated on head, et parlament vtab selle ettepaneku vastu. Sellist ko- miteed on EKN koos Ikesttud Rahvusgrupiga taotlenud 1975. a, saadik.' -
On teada, et konverentsi ajal Ka- nada delegatsioon, EKN palvel,
tstatas les eesti poliitvangide olukon ,^ kaasaarvatud Marft